![](https://anna.fi/awpo/img/2021/01/lihakset590.jpg?s=397bb04cb93903ea6b2af83711333cff&fit=crop)
Proteiinit rakentavat
Proteiinit eli valkuaisaineet ovat aminohapoista koostuvia elintärkeitä ravintoaineita. Ne ovat välttämättömiä kaikelle kasvulle ja uusiutumiselle. Ilman proteiineja ei elämä olisi mahdollista.
![Proteiinit rakentavat](/wp-content/uploads/images/ellitfi/liikunta-ja-terveys/ravinto-ja-laihdutus/lihakset590.jpg)
Ihmisen keho sisältää noin 20 % proteiineja. Iho, hiukset, kynnet, lihakset ja osa luustosta on proteiinia. Myös kehomme sisällä on monia elintärkeitä rakenteita, kuten entsyymit, hemoglobiini, puolustusjärjestelmän vasta-aineet, hermoimpulssien välittäjäaine sekä jotkin hormonit, joiden kaikkien raaka-aine on proteiini.
Proteiinit koostuvat 20:stä erilaisesta aminohaposta, joista noin 10 on ihmiselle välttämätöntä. Aminohapot puolestaan ovat typpipitoisia yhdisteitä, joista osan ihmisen keho pystyy valmistamaan itse. Loput täytyy saada ravinnosta. Suositus on, että päivittäisestä energiasta tulisi 15% proteiineista. Proteiinit ovat korvaamattomia ravintoaineita, ja välttämättömien aminohappojen puute aiheuttaakin vakavia sairauksia ja oireita, jotka hidastavat tai kokonaan estävät fyysistä sekä henkistä kehitystä.
Proteiinin varastoituminen kehoon
Proteiinien suolistossa imeytyneistä aminohapoista osa kulkeutuu maksaan ja loput menevät elimistön, kuten munuaisten, lihasten ja aivojen käyttöön. Proteiineja ei kannata syödä liikaa, koska elimistö ei pysty varastoimaan niitä myöhempää käyttöä varten. Maksa muuttaa ylimääräisen proteiinin glukoosiksi ja keho käyttää sitä energiaksi tai sitten se muuttuu rasvaksi ja muiksi yhdisteiksi, kuten ureaksi. Liika proteiini tekee virtsasta hapanta ja se puolestaan edistää kalsiumin poistumista luista. Tällöin osteoporoosin riski suurenee.
Luumassa saattaa huokoistua myös, jos ravinnosta ei saada tarpeeksi proteiinia. Pitkään jatkuneen liian vähän proteiineja sisältävän ruokavalion seurauksena saattaa myös ilmetä raudan ja kalsiumin puutetta sekä hampaiden reikiintymistä. Hiukset ja kynnet haurastuvat sekä puolustusjärjestelmä että lihakset toimivat heikosti proteiinin puutteessa. Länsimaissa proteiinin puute on kuitenkin erittäin harvinaista.
Proteiinin tarve vaihtelee
Ihmisen päivittäinen proteiinin tarve vaihtelee välillä 0,5-3g painokiloa kohti. Kasvunsa lopettanut aikuinen, joka ei harrasta suurta lihasmassaa edellyttävää lajia, tarvitsee päivässä proteiinia noin yhden gramman painokiloaan kohti, kun taas vielä kasvava urheilija tarvitsee noin kaksi grammaa. Proteiinin tarpeeseen lisäävästi vaikuttaa myös, jos harrastaa urheilulajia, jossa tiheästi toistuvien kudosvaurioiden korjaamiseen tarvitaan proteiinia. Voimalajien harrastajien päivittäisen proteiinin tarpeen katsotaan olevan 1,5 – 2g painokiloa kohti.
Lähteet:
Pakeman, Sinikka: Terveellisen ravinnon aakkoset. Gummerus. 2000.
Takala, Heikki; Joensuu, Jyrki. Joka kodin suuri lääkärikirja. SSKK. 2000.
Fogelholm, Mikael. Syö ja liiku mielelläsi. WSOY. 1999.
Kylliäinen, Sirkku; Lintunen, Marketta. Ravitsemus ja terveys. WSOY. 1990.
Teksti: tuuli.net 21.9.2005
Kommentit
Virkistä viikkoasi Annalla!
Katso tarjous